Особливості регулювання діяльності управителів ФФБ після набуття чинності закону про «спліт»

Перше липня 2020 р. стало довгоочікуваним «моментом X» для численних гравців ринків фінансових послуг в Україні. Відтепер Нацкомфінпослуг припиняє своє функціонування. Натомість повноваження цього регулятора розподілять між собою Нацбанк та Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку (НКЦПФР).

Такі зміни відбуваються з набуттям чинності славнозвісного закону про «спліт» – №79-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення функцій із державного регулювання ринків фінансових послуг» 12 вересня 2019 р.

Серед суб’єктів, для яких змінюється державний регулятор – фінансові компанії – управителі фондів фінансування будівництва (ФФБ). Повноваження з ліцензування та нагляду за ними переходить до НКЦПФР. Що реально зміниться для управителів ФФБ з першого липня і до кінця року? Які нововведення очікуються у більш віддаленій перспективі? Чи можна вважати закон про «спліт» дійсно поворотним моментом в діяльності управителів ФФБ?

До витоків: 17 років на ринку фінпослуг

Поняття «фонд фінансування будівництва» було введене в правовий обіг ще 2003-го року. Цей спосіб залучення інвестицій в житлове будівництво регламентується законом №978-IV «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю» 19 червня 2003 р. 

Для впровадження ФФБ з метою посередництва між забудовниками та покупцями житла був використаний вдалий досвід Польщі та деяких інших країн Європи, де під різними назвами ефективно функціонують подібні структури. Згідно зі статистичними даними, в Україні лише за останні п’ять років управителям ФФБ вдалося зібрати та використати на будівництво понад 42 млрд грн від довірителів.

Власне управителями ФФБ можуть виступати як фінансові компанії за наявності відповідної ліцензії, так і банки. Управитель несе відповідальність перед довірителями власним майном. І це основний запобіжник від зловживань з боку цього суб’єкта правовідносин. Щоб фінансова компанія – управитель ФФБ дійсно могла покрити відповідні ризики довірителям, її власний капітал повинен становити не менш як один мільйон євро. При цьому сформувати його потрібно до моменту залучення коштів від інвесторів.

Попри надійність, прозорість та зручність ФФБ як способу залучення грошових внесків у будівництво на думку експертів, серед українців це далеко не номер один в переліку форм інвестування в житлове будівництво. Чи є цьому причиною недосконалість законодавчого врегулювання? Чи допоможе закон про «спліт» зробити ФФБ більш популярними? Час покаже.

Попри «спліт» профільні закони не змінюються

Ніяких революційних змін у функціонуванні управителів ФФБ з 1 липня поточного року не відбудеться. За словами Тимура Хромаєва, голови НКЦПФР, до кінця року планується лише підготувати та подати на розгляд до Верховної Ради законопроекти, що можуть позначитися на сфері регулювання діяльності управителів ФФБ. А поки чинними лишаються старі профільні нормативно-правові акти.

В перспективі планується переглянути підходи до навчання й сертифікації керівників управителів ФФБ. На разі вкрай складно знайти на заміну фахівця, що відповідає усім вимогам. Йдеться про досить жорсткі вимоги до освіти, ділової репутації, досвіду роботи, в тому числі на керівних посадах на фінансовому ринку, складання іспитів. 

До 1 січня 2022 року лишаються дійсними сертифікати відповідальних за фінансовий моніторинг. Подальші зміни в підходах до регулювання роботи компаній, залучених до управління активами, викладені в стратегії-2025 НКЦПФР.

Нововведення: обов’язкове членство в професійному об’єднанні фондового ринку

На управителів ФФБ поширюються поправки в статтю 16 закону № 3480-IV «Про цінні папери та фондовий ринок» від 23 лютого 2006 р. Зокрема: «діяльність з управління майном для фінансування об’єктів будівництва віднесено до професійної діяльності на фондовому ринку».

Подібна діяльність можлива виключно у разі членства принаймні в 1-му об’єднанні професійних учасників ринку цінних паперів і/ чи саморегулівній організації. 

Зміна підходів стосовно подання звітності

Найбільш значне нововведення для управителів ФФБ – впровадження нового формату звітності. До 1 липня управитель ФФБ звітував Нацкомфінпослуг тільки за встановленою періодичністю. Також щорічно він проходив аудит та за його підсумками знову подавав звіт.

Звітуванню управителів ФФБ присвячене Інформаційне повідомлення для фінансових компаній – управителів ФФБ та ФОН щодо подання адміністративних даних до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку з 01.07.2020 (опубліковане на веб-сайті НКЦПФР 04.05.2020 р.).

Здійснюючи кроки з імплементації закону про «спліт», НКЦПФР не планує істотно змінювати алгоритми подання регулярної звітності. Лише буде дещо розширений обсяг інформації стосовно характеристик об’єкту будівництва, джерел інвестицій, дотримання термінів введення в експлуатацію.

Власне нововведення – це впровадження нерегулярної звітності. Передусім, йдеться про зобов’язання повідомляти про зміну дати здачі в експлуатацію, розміру інвестування,  технічних параметрів об’єкту. Приміром, таку звітність слід подавати у разі створення нового фонду фінансування. Шляхом отримання подібних оперативних відомостей НКЦПФР зможе здійснювати більш комплексний та ефективний нагляд за діяльністю управителів. А це у свою чергу сприятиме оптимізації термінів, вартості та якості будівництва.

Отже, для компаній – управителів ФФБ набуття чинності закону про «спліт» не створює значних перешкод чи ускладнень в поточній діяльності. На разі змінюється лише регулятор в цьому напрямку надання фінансових послуг. Більш суттєвих змін варто очікувати лише з прийняттям нових спеціалізованих законів, спрямованих на впорядкування сфери залучення інвестицій в будівництво та управління активами.